![](https://www.gepujsag.hu/eng/wp-content/uploads/2010/08/gep20108angtart-724x1024.jpg)
Gáti J.:
Óbudai Egyetem: tradíció és haladás
A cikk bemutatja, hogyan teljesítette az egyetemmé válás feltételeit a több mint 130 éves történelmi múlttal rendelkező Budapesti Műszaki főiskola és betekintést nyújt a mai Óbudai Egyetem működésébe, céljaiba és stratégiájába.
Réger M.:
Áttekintés az Óbudai Egyetem Bánki Donát Gépészés Biztonságtechnikai Karán folyó kutatási-fejlesztési tevékenységről
A cikk az Óbudai Egyetem Bánki Donát Gépész- és Biztonságtechnikai Karán folyó kutatási-fejlesztési tevékenység bemutatásával foglalkozik. A kutatási tevékenység lényegi része a gyakorlatorientált ipari problémákkal kapcsolatos. Az alkalmazott kutatás részaránya a teljes K+F tevékenységen belül 90%-ra tehető.
Palásti Kovács B; Czifra Á.; Horváth S.; Sipos S.:
Műszaki felületek mikrogeometriája
Az elmúlt évtizedek intenzív kutatómunkájának eredményeként az Óbudai Egyetem Bánki Kara széleskörű tapasztalatokra tett szert a felületi mikrogeometria és mikrotopográfia vizsgálata terén. A 2D-s és 3D-s kiértékelés-technikában elvégzett fejlesztések – szűréstechnika, szeletelő technika, PSD – a Bánki Kart nemzetközi színvonalú kutatóhellyé emelte.
Mucsi A.; Borossay B.; Horváth L.; Varga P.:
Termikusan aktivált folyamatok modellezésének új lehetőségei
A cikk a termikusan aktivált folyamatok leírására alkalmas egyenletek meghatározásával foglakozik. Áttekintést nyújt az alkalmazható módszerek hagyományos típusairól és bemutat egy új közelítési módot, amellyel az izotermás folyamategyenletek paraméterei kiszámíthatók.
Wenzel K.; Langer, I.:
Pszichofizikai mennyiségek méréstechnikája
A BME Mechatronika, Optika és Gépészeti Informatika Tanszékén (MOGI) több mint 20 éve folytatnak a színlátással, illetve a színtévesztéssel kapcsolatos kutatásokat. A cikk fő célkitűzése annak megállapítása, hogy milyen szisztematikus egyéni különbségek mutathatók ki az egyének színidentifikációs képessége terén.
Maros D.:
Az Óbudai Egyetem Kandó Kálmán Villamos mérnöki Kar tudományos élete, kutatási és innovációs tevékenységei
A Kandó Kálmán kar öt intézetének kutatási és innovációs tevékenységét a 2004-ben megalapított Kandó Technológia Transzfer Központ (KTTK) vezeti és koordinálja. Az intézetek aktívan részt vesznek a magyarországi innovációs életben, műszaki fejlesztésekben és alkalmazott kutatásokban.
Schuster Gy. D.:
A gyártósorok optimális irányításának egy lehetséges módja
A cikk az automatizált gyártósorok irányítására szolgáló új struktúrát mutat be. Ebben a gyártósor munkaállomásait hálózatba rendezett számítógépek kötik össze és irányítják. A számítógépek képesek a teljes rendszer irányítási feladatának ellátására és a gyártás optima li zá lására.
Nemcsics Á.; Réti I.; Tényi V. G.; Kucsera P.; Tóth L.; Harmat P.; Mieville, A.; Csutorás M.; Kupás-Deák B.; Sándor T.; Bozsik J.:
Molekulasugár-epitaxiás nanostruktúrák előállításának műszaki feltételei
Szerzők bemutatják a kísérleti berendezésen végzett fejlesztéseket, nevezetesen a mintafűtés és a molekulaforrások vezérlését, valamint az in-situ vizsgálat számítógépes adatgyűjtését és a nyert adatok kiértékelésének menetét. A cikkben bemutatott összeállítás jelenleg az egyetlen ilyen berendezés Magyarországon.
Kádár P.:
Épületek egyenáramú motoros fogyasztói
A lakóépületekben egyre növekvő számú villamos berendezést használnak, amelyek jelentős része egyenáramot termel vagy használ. Az energetikailag korszerű épületeknél érdemes egy másodlagos egyenáramú hálózatot kialakítani, amely egyenirányítás nélkül, közvetlenül táplálja ezeket a berendezéseket.
Patkó I.; Némethné Katona J.; Kisfaludy M.; Némethné Erdődi K.; Borbély Á.:
Rejtő Sándor Könnyűipari és Környezetmérnöki Kar
A kar jogelődje az 1972-ben alapított Könnyűipari Főiskola volt. A főiskola 2000-ben a Budapesti Műszaki Főiskola részévé vált, ez év január elsejétől az Óbuda Egyetem önálló karaként működik. A karon 3 BSc és egy MSc képzés folyik.
Patkó I.; Szabó L.:
Légsugaras szövőgépek áramlástani vizsgálata
A légsugaras szövőgépek előnyös tulajdonságaik miatt széleskörű ipari alkalmazásra tettek szert. Szerzők a kunfúzor lamellasoros légsugaras szövőgépek légvezető rendszerét folyamatos áramlási viszonyok között, a két szélsőséges állapothoz (szabad légsugár, zárt cső) viszonyítva vizsgálták.
Horváth Cs.:
A karbantartás megbízhatóságának növelése a vállalati kultúra fejlesztésével
A karbantartási-szervezési modell fontos eleme a karbantartási megbízhatósági kultúra építési modul, amely a kérdőíves felmérés (kultúrateszt) eredményeit hasznosítja. A módszert eddig már több nyomdában sikerrel tesztelték.
Oroszlány G.:
A textíliák súrlódásának meghatározási módszerei
A cikk egy, az Óbudai Egyetem Textilvizsgáló Laboratóriumában kifejlesztett új módszert ismertet, amellyel a textíliák és a textilstruktúrák fontos tulajdonságai határozhatók meg. Az új fejlesztés eredményeként mindkét súrlódási jelenség (a kinetikus és a statikus súrlódás) egyidejűleg vizsgálható.